Válka o Falklandy
zpracoval Adam Benda
Válka o Falklandské ostrovy(neboli Malvínské – ze španělštiny) byla ozbrojeným konfliktem mezi Agentinou a Británií. Odehrála se mezi březnem a červnem roku 1982.

Historie
Osídlení Falklandkých ostrovů začala Francie v roce 1763. Ta založila kolonii Port Louis. V roce 1765 kolonizovali další část ostrovů Britové. V roce 1767 byli Francouzi vytlačeni Španěly, kteři přejmenovali Port Louis na Port Soledad, aby ti 22. ledna 1771 ustoupili Britskému impériu. Britská kolonie však byla opuštěna v roce 1774. Protože ostrovy nebyly Británií znovu kolonizovány, v roce 1820 si je připojila Argentina. Ale vůdce, kterého na ostrovech dosadili roku 1829, Luis Vernet, kvůli porušení jeho práv na rybaření v okolí ostrovů ukořistil Americké lodě Harriet, Superior a Breakwater. Jako odvetu Spojené státy Americké poslaly loď USS Lexington, aby kolonii zničila. Spojené státy tvrdily, že jakákoliv Argentické osídlení je potenciální pirátskou základnou.
V roce 1833 se tak Velká Británie rozhodla znovu trvale Falklandy osídlit, vytlačila Argentince a znovuzaložila Port Louis.
V roce 1843 začaly práce na městě Port Stanley, které se stalo v roce 1845 hlavním městem souostroví.

Pozadí
V roce 1982 byla Argentina zmítaná ekonomickou krizí a občanskými nepokoji proti vládnoucí válečné juntě. Vláda vedena prezidentem Leopoldem Galtierim se rozhodla zahrát na patriotistickou notu obyvatelstva – ostatně, není lepší způsob jak řešit krize, než válkou.
19. března 50 Argentinců přistálo na Britské Jižní Georgii – ostrovu patřící pod administrativní správu Falkland – a vztyčilo tam Argentinskou vlajku. To je považováno za první ofenzivní akci války.
2. dubna Galtieri nařídil invazi na Falklandské ostrovy.

Invaze
Tři dny před invazí byl Britskou vládou o její možnosti informován guvernér ostrovů Rex Hunt. Začal projednávat možnosti obrany.
Celková obraná síla byla 68 mužů námořní pěchoty a 11 námořníků. Tento počet byl zmenšen na 57 mužů, když se dvacet dva mužůnalodilo na loď Endurance, aby prozkoumali Argentinské vojáky na Jižní Georgii.
Pěchota zbylá na ostrovech byla rozmístěna na klíčových místech – telefonní ústředně, radiové stanici a v elektrárně.
Operace Rosario začala pozdě večer 1. dubna (to si Argentina snad dělala srandu), když destroyer Santisima Trinidad zakotvil 500 metrů od Mullet Creek(asi pět km jižně od Port Stanley), vylodila 92 mužů speciálních obojživelných jednotek . O 19 minut později část tohoto komanda zaútočila na kasárna královské námořní pěchoty nedaleko Port Stalney. Jelikož však pěchota již byla rozmístěna na strategických místech, nenadělalo komando žádné ztráty(které ovšem podle nadporučíka Sanchez-Sabarotse ani způsobit nemělo – mělo spící námořníky vyhnat slzným plynem a pokud možno zajmout) Druhá část komanda pod vedením poručíka Pedra Giachina měla za úkol obsadit vládní budovu, to však se šestnácti muži a bez rádia nebylo vůbec jednoduché. Pedro rozdělil jednotku do dvou menších skupin a jedna šla zepředu a druhá zezadu domu. Nevěděli však, že v budově jsou Britští mariňáci. Čtyři muži pod vedením Giachina vniklo do domu zezadu vchodem pro služebnictvo. Tři mariňáci, umístění tak aby vchod kryli, tento útok odrazili. Giachino byl zasažen ve chvíli, kdy prorazil dveře, jeden jeho muž byl zasažen do ruky. Tři zbývající se stáhli do obývacích prostor uklízeček. Giachino sice nebyl mrtvý, ale velmi těžce zraněný. Argentinský medik se k němu pokoušel dostat, avšak byl zraněn granátem. Když byl Giachino zasažen, měl v ruce granát. Britové se ho pokoušeli přesvědčit aby granát odhodil, aby ho ošetřili. Giachino však odmítl. Později, když se Britské jednotky vzdaly, byl Giachino převezen do nemocnice, tam však zemřel na velkou ztrátu krve.
Na východním okraji Port Stanley bylo Brity spatřeno dvanáct obojživelných obrněných transportů které dopravila loď Cabo San Antonio. Tato obrněná kolona jela směrem na Port Stanley a v 7:15 na ni zaútočili mariňáci s raketami a kulomety. Museli se však stáhnout.
Nakonec se však, pod silnou Argentinskou přesilou(nejméně 200 lidí a technika), guvernér Rex Hunt, spolu s většinou pěchoty, vzdal. Někteři mariňáci ovšem ještě dva dny zůstávali nezajmutí. I ti se však, v obavách o civilní životy, vzdali.

Okupace
Argentina se pokusila o několik nevítaných zásahů do kultury Falklandů. Port Stanley přejmenovala na „Puerto Argentino“, změnila oficiální jazyk na Španělštinu a zavedla pravostranný provoz změnami ve značení. Přesto ostrované pokračovali v ježdění vlevo, demonstrujíc tak svoje rozhodnutí zůstat Britskými.

Odveta
Přestože se Argentinci snažili o malé Britské ztráty při invazi, působila invaze na Britské obyvatelstvo jako národní potupa. Tohoto veřejného mínění „železná lady“, Margaret Thatcherová, tehdejší Britská premiérka, záhy využila.

Válka
Nejprve Britové znovuobsadili Jižní Georgii operací Paraquet. 19. dubna připlula první ponorka třídy Churchill HMS Conqueror a 26. se už Argentinci na Jižní Georgii vzdali. Britové prostě umí.
Na 1. květnazačala první operace na Falklandech. Britské bombardéry zaútočily na letiště v Port Stanley. Pro zajímavost, na mezitankování dvou bombardérů bylo třeba 11 leteckých tankerů.
Nutnost obávat se Britských bombardérů zaměstnalo většinu Argentinských leteckých sil hlídkováním a znamenalo pro Brity strategický úspěch.
Pár minut po útoku 9 letadel Harrier z letadlové lodi HMS Hermes svrhlo bomby na pozemní, námořní a letecké cíle.
Oba tyto útoky znamenaly zničení několika letadel a částečné poškození infrastruktury letiště. 
2.května byl potopen Argentinský lehký křižník General Belgrano Britským Conquerorem. 321 lidí zahynulo, byly to první závažné ztráty války.
4.května ztratili Britové HMS Sheffield. 22 lidí zahynulo a 24 dalších bylo těžce zraněno. Loď byla opuštěna pár hodin po zásahu, avšak plně se potopla až 10. května.
21.května se Britové obojživelně vylodili na plážích na severním pobřeží Východních Falkland. Vysadili celkem 4000 mužů. Na moři však trpěli velké ztráty – potopeny byly lodi HMS Ardent, HMS Antelope, HMS Coventry a MV Atlantic Convevor převážející vrtulníky. Lodě HMS Argonaut a HMS Brilliant byly těžce poškozeny. Argentina při útocích ztratila přes třicet letadel.
Na Falklandech 28. května Britští parašutisté zaútočili na Darwin a Goose Green, 17 Britů a 47 Argentinců zahynulo a 1050 Argenticů bylo zajmuto.
1.června připlulo na ostrovy dalších 5000 Britů.
Port Stanley bylo obsazeno ve dvou vlnách – první útok v noci na 11. června a druhý v noci na 13.června. 14. června se velitel Argentincké posádky v Port Stanlenley, Mario Menendez vzdal generálmajorovi JJ Moorovi. 9800 Argentinců bylo vzato do zajetí a pak posláno zpátky do Argentiny. 20. června Británie znovuobsadila South Sandwitch Islands a prohlásila nepřátelství za ukončené.

Závěr
Válka trvala 74 dní, 255 Britských a 655 Argentinských vojáků, námořníků a letců při ní bylo zabito.
Zdroje
http://en.wikipedia.org/wiki/Falklands_war a navazující
http://www.globalsecurity.org/military/library/report/1984/HTJ.htm
hodnosti-
http://www.fronta.cz/index.php?clanek=46
mapy - 
http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Falklandsmap_san_carlos_landings.png
a http://maps.google.com